Prvobitno napisao Šarrdy
Pošto ti je na SVE VEĆ ODGOVORENO, i na Marka 2,27 (Subota je napravljena ČOVEKA RADI), i na Mateja 24, 20 (da vaše bežanje ne bude u SUBOTU, ili zimu).
Sta je odgvoreno?
Citiras nesto a ne vidis sam sta citiras.
Taj tekst kaze SUBOTA JE STVORENA ZA ADAMA. a adam znaci covek:
Moraš mi prvo dati STIH iz Biblije gde piše da je SUBOTA NAPRAVLJENA ZA ADAMA. Ti si ovde dao stih da je Subota napravljena ČOVEKA RADI (Marko 2,27), a daješ ljudsko tumačenje da je STVORENA ZA ADAMA.
Odgovoreno ko zna koliko puta, ali kad baš hoćeš, moram još jednom – A poznavajući Adventiste trebaće još mnogo puta:
I – Marko 2, 27
Subota je načinjena čoveka radi.....
Марко 2 : [SUP]1[/SUP] И уђе опет у Капернаум после неколико дана; и чу се да је у кући. [SUP]2[/SUP] И одмах скупише се многи тако да не могаху ни пред вратима да се збију; и казиваше им реч. [SUP]3[/SUP] И дођоше к Њему с одузетим кога су носили четворо. [SUP]4[/SUP] И не могући приближити се к Њему од народа открише кућу где Он беше, и прокопавши спустише одар на коме одузети лежаше. [SUP]5[/SUP] А Исус видевши веру њихову рече узетоме: Синко! Опраштају ти се греси твоји. [SUP]6[/SUP] А онде сеђаху неки од књижевника и помишљаху у срцима својим: [SUP]7[/SUP] Шта овај тако хули на Бога? Ко може опраштати грехе осим једног Бога ? [SUP]8[/SUP] И одмах разумевши Исус духом својим да они тако помишљају у себи, рече им: Што тако помишљате у срцима својим ? [SUP]9[/SUP] Шта је лакше? Рећи узетоме : Опраштају ти се греси, или рећи: Устани и узми одар свој, и ходи? [SUP]10[/SUP] Но да знате да власт има Син човечји на земљи опраштати грехе, (рече узетоме
[SUP]11[/SUP] Теби говорим: устани и узми одар свој, и иди дома.
[SUP]12[/SUP] И уста одмах, и узевши одар изађе пред свима тако да се сви дивљаху и хваљаху Бога говорећи: Никада тога видели нисмо. [SUP]13[/SUP] И изађе опет к мору; и сав народ иђаше к Њему, и учаше их. [SUP]14[/SUP] И пролазећи виде Левију Алфејевог где седи на царини, и рече му: Хајде за мном. И уставши оде за Њим. [SUP]15[/SUP] И кад сеђаше Исус за трпезом у кући његовој, цариници и грешници многи сеђаху с Њим и с ученицима Његовим: јер их беше много који иђаху за Њим. [SUP]16[/SUP] А књижевници и фарисеји видевши Га где једе с цариницима и с грешницима говораху ученицима Његовим: Зашто с цариницима и грешницима једе и пије ? [SUP]17[/SUP] И чувши Исус рече им: Не требају здрави лекара него болесни. Ја нисам дошао да дозовем праведнике но грешнике на покајање. [SUP]18[/SUP] И беху ученици Јованови и фарисејски који пошћаху; и дођоше и рекоше Му: Зашто ученици Јованови и фарисејски посте, а твоји ученици не посте ? [SUP]19[/SUP] И рече им Исус: Еда ли могу сватови постити док је женик с њима ? Докле год имају са собом женика не могу постити. [SUP]20[/SUP] Него ће доћи дани кад ће се отети од њих женик, и тада ће постити, у оне дане. [SUP]21[/SUP] И нико не пришива нову закрпу на стару хаљину; иначе ће одадрети нова закрпа од старог, и гора ће рупа бити. [SUP]22[/SUP] И нико не сипа ново вино у мехове старе; иначе ново вино продре мехове, и вино се пролије, и мехови пропадну; него ново вино у нове мехове сипати треба. [SUP]23[/SUP] И догоди Му се да су ишли у суботу кроз усеве,и ученици Његови тргаху путем класје. [SUP]24[/SUP] И фарисеји говораху Му: Гледај, зашто чине у суботу шта не ваља ? [SUP]25[/SUP] А Он рече им: Нисте ли никад читали шта учини Давид кад му би до невоље и огладне с онима што беху с њим? [SUP]26[/SUP] Како уђе у Божју кућу пред Авијатаром поглаваром свештеничким и хлебове постављене поједе којих не беше слободно никоме јести осим свештеницима,и даде их онима који беху с њим?[SUP]27[/SUP] И говораше им: Субота је начињена човека ради, а није човек суботе ради. [SUP]28[/SUP] Дакле је Господар Син човечји и од суботе.
1. Ako se ‘’Čoveka radi’’ odnosi na čovečanstvo ili sve ljude..... onda je Biblija u koliziji (
Римљ. 14: [SUP]4[/SUP]Ко си ти који судиш туђем слузи? Он свом господару стоји или пада. Али ће устати; јер је Бог кадар подигнути га.[SUP]5[/SUP]Тако један разликује дан од дана, а други држи све дане да су једнаки: сваки да буде уверен за своју мисао.[SUP]6[/SUP]Који разликује дане, Господу разликује; и који не разликује дана, Господу не разликује. Који једе, Господу једе: јер хвали Бога; и који не једе, Господу не једе, и хвали Бога.[SUP]7[/SUP] Јер ни један од нас не живи себи, и ни један не умире себи.[SUP]8[/SUP] Јер ако живимо, Господу живимо; а ако умиремо, Господу умиремо. Ако, дакле, живимо, ако умиремо, Господњи смо. Галатима 4 : [SUP]9[/SUP] А сад познавши Бога, и још познати бивши од Бога, како се враћате опет на слабе и рђаве стихије, којима опет изнова хоћете да служите? [SUP]10[/SUP]Гледате на дане и месеце, и времена и године.[SUP]11[/SUP] Бојим се за вас да се не будем узалуд трудио око вас. Kološ. 2: 13 - 17 On i vas, koji bijaste mrtvi zbog prestupa i neobrezanosti svoga tijela, i vas on oživi zajedno s njime. Milostivo nam je oprostio sve prestupe,izbrisao zadužnicu koja propisima beše protiv nas, protivila nam se. Nju on ukloni pribivši je na križ. Skinu Vrhovništva i Vlasti, javno to pokaza: u pobedničkoj ih povorci s njime vodi. Neka vas dakle nitko ne sudi po jelu ili po piću, po blagdanima, mlađacima ili subotama. 17 To je tek sena onoga što dolazi,a zbiljnost jest - telo Kristovo.)
2. Sihovi iz Pisma nam to govore. Da je SUBOTA data Jevrejima a ne Čovečanstvu. Poput:
2. Мојс. 31:[SUP] 13[/SUP] А ти кажи синовима Израиљевим и реци: Али суботе моје чувајте, јер је знак између мене и вас од колена до колена, да знате да сам ја Господ који вас посвећујем.[SUP]14[/SUP] Чувајте дакле суботу, јер вам је света; ко би је оскврнио, да се погуби; јер ко би год радио какав посао у њу, истребиће се она душа из народа свог.[SUP]15[/SUP] Шест дана нека се ради; а седми је дан субота, одмор, свет Господу; ко би год радио посао у дан суботни, да се погуби.[SUP]16[/SUP] Зато ће чувати синови Израиљеви суботу празнујући суботу од колена до колена заветом вечним.[SUP]17[/SUP] То је знак између мене и синова Израиљевих довека; јер је за шест дана створио Господ небо и земљу, а у седми дан почину и одмори се.
Ili Originalne 4-ta zapovest:
5. Мојс. 5: [SUP]1[/SUP] И Мојсије сазва сав народ Израиљев, и рече им: Чуј Израиљу уредбе и законе, које ћу данас казати да чујете, да их научите и држите их и творите. [SUP]2[/SUP] Господ Бог наш учини с нама завет на Хориву. [SUP]3[/SUP] Није с оцима нашим учинио тај завет, него с нама, који смо данас ту сви живи. [SUP]12[/SUP] Држи дан од одмора и светкуј га, као што ти је заповедио Господ Бог твој. [SUP]13[/SUP] Шест дана ради и свршуј све послове своје. [SUP]14[/SUP] А седми је дан одмор Господу Богу твом; немој радити никакав посао ни ти, ни син твој ни кћи твоја, ни слуга твој ни слушкиња твоја, ни во твој ни магарац твој, нити које живинче твоје, ни дошљак који је код тебе, да би се одморио слуга твој и слушкиња твоја као и ти. [SUP]15[/SUP] И памти да си био роб у земљи мисирској, и Господ Бог твој изведе те оданде руком крепком и мишицом подигнутом. Зато ти је Господ Бог твој заповедио да светкујеш дан од одмора.
( I niko je nije svetkovao sem Jevreja do pojave Baptista sedmoga dana u 17-tom veku! A i danas je niko ne svetkuje sem par subotarskih Crkvi.
)
3. Drugi deo stiha malo ko citira (
а није човек суботе ради.), a on nam otkriva veliku ISTINU – Da je Novi Zavet – Zakon ljubavi! Da je subota stvorena čoveka radi a ne čovek radi subote – Odnosno da je čovek mnogo važniji od subote! Da je iznad subote. Da je subota sluga čoveku.....TJ. da je glupo da čovek strada radi subote! Odnosno da je bilo koji čovek važniji Hristu od SUBOTE.
4. I Hrist to potvrđuje u stihovima -
Матеј 12:11,12 А Он рече им: Који је међу вама човек који има овцу једну па ако она у суботу упадне у јаму неће је узети и извадити? А колико је човек претежнији од овце? Дакле ваља у суботу добро чинити. – znači mnogo je važniji čovek nego kršiti subotu!
A da li bi se Adventisti pre OGREŠILI O
ČOVEKA ILI O
SUBOTI !?
Očigledno je da SUBOTA U Novom Zavetu nije isto što i u Starom Zavetu. Odnosno da je izgubila značaj spasenja, jer ako čovek držeći subotu, zaboravlja na drugo ljudsko biće – Čemu onda subota !?
Zato su i fariseji rekli da Hrist kvaraše subotu! (
Jovan 5,18)v+
. Јован 9:16 Тада говораху неки од фарисеја: Није овај човек од Бога јер не светкује суботе. Други говораху: Како може човек грешан таква чудеса чинити? И поста распра међу њима.
A On nije kvario subotu već samo ispunio najavu NOVOG SAVEZA, najavljenog u
Jeremiji 31:31-33, a potvrđen u
Jevrejima 8:6-8.
Tako da je iz ovih par primera i više nego jasno o čemu se radi kada je reč o držanju subote.
5. Svi akteri priče u
Marku 2 glave su Jevreji ! A ovaj čuveni Hristov odgovor (Subota je data čoveka radi...) je usledio posle rasprave sa Farisejima (stihovi:
23-26). Da im je Hrist odgovorio Subota je stvorena za Jevreje, a nedelja (npr.) za Hrišćane – Niko ga od slušaoca ne bi razumeo
! Jer tada se nije znalo za Njegovo vasksenje niti za rađanje Hrišćanstva ! Šta je Hrist drugo mogao odgovoriti da ga razumeju da subota više nije uslov spasenja? A i to bi blo izlišno. Fariseji, Sadukeji, Hrist i apostoli su ODLIČNO ZNALI da je subota data samo Jevrejima. Jer je NIKO NIKADA NIJE DRŽAO OSIM JEVREJA! A uostalom tako i piše u Bibliji.
II – Matej 24:20 Него се молите Богу да не буде бежан ваша
у зиму ни у суботу;
1. Literalni kontekst:
Матеј 24:[SUP]15[/SUP] Кад дакле угледате мрзост опустошења, о којој говори пророк Данило, где стоји на месту светом (који чита да разуме): [SUP]16[/SUP] Тада који буду у Јудеји нека беже у горе; [SUP]17[/SUP] И који буде на крову да не силази узети шта му је у кући; [SUP]18[/SUP] И који буде у пољу да се не врати натраг да узме хаљине своје. [SUP]19[/SUP] А тешко труднима и дојилицама у те дане. [SUP]20[/SUP] Него се молите Богу да не буде бежан ваша у зиму ни у суботу;
O čemu se ovde radi? Koji je dogašaj u pitanju? Da li Armagedon, ili nešto drugo?........
Zna se po Danilu 9:25-27. Opsada Jerusalima u I veku! Puno istotiskih i biblijskih dokaza imamo da se radi o tom događaju.
Znači Hrist UPOZORAVA Jevreje o razrušenju Hrama. A oni poima nemaju za značaj bilo kog dana, osim SUBOTE. Znači njima se obratio i na njihov najprepoznatljiviji jezik im je to opisao. Zima kao nezgodna za bežanje, jer je hladna. A SUBOTA, jer bi morali da krše zakon! Da nose teret, da hodaju više od propisanog broja koraka......... a onda bi se mnogi rađe odlučili za smrt, nego da KRŠE SUBOTU.
2. Da ovaj stih govori o svetkovanju SUBOTE, kao obavezu za Hrišćane, onda bi trebali svetkovati i ZIMU! Jer Hrist isti značaj daje u ovom stihu i suboti i ZIMI.
3. Da je u pitanju SUBOTA, KAO OBAVEZA za Hrišćane, Biblija bi bila u suprotnosti sa samom sobom. Jer nas nigde ne UPOZORAVA za svetkovanje subote, već KONTRA – Da nas niko ne sme osuđivati za subote !!!
Dakle ovaj stih nam ne govori kao obavezu držanja SUBOTE za Hrišćane, već upozorenje Jevrejima šta ih čeka posle Hristove smrti. Nažalost oni te reči nisu shvatili i posle opsade Rimljana koji su za kratko povukli sa zidina Jerusalima zbog problema u svojoj matičnoj državi, a onda ponovo vratili, i potukli Jevreje.
KADA JE TO SUBOTA BILA STVORENA ILI NAPRAVLJENA KAKO TI KAZES?
Gde ja kažem kada je SUBOTA bila stvorena ili napravljena?
Nemoj da praviš insinuacije, već CITIRAJ moje reči iz bilo kog posta ! Izvoli !
Tada kada jos nije bilo greha:
1.Mo 2:2 I svrši Bog do sedmog dana dela svoja, koja učini; i počinu u sedmi dan od svih dela svojih, koja učini;
1.Mo 2:3 I blagoslovi Bog sedmi dan, i posveti ga, jer u taj dan počinu od svih dela svojih, koja učini;
Adam je sa Bogom svetkovao subotu jer je opna stvorena za coveka i njegovo potomstvo koji su takodje ljudi...
1.Mo 2:3 I blagoslovi Bog sedmi dan, i posveti ga, jer u taj dan počinu od svih dela svojih, koja učini;
Niko ne spori da je DATA ZA ADAMA I JEVREJE, zato uopšte ne znam čemu ovi stihovi !? Pa još po ko zna koji put. Kao Švaba tralala. Mi sporimo da je SUBOTA DATA HRIŠĆANIMA, za njihovo spasenje.
Pozdrav
Дела 15:10,11 Сад дакле шта кушате Бога и хоћете да метнете ученицима јарам на врат, ког ни очеви наши ни ми могосмо понети ? Него верујемо да ћемо се спасти благодаћу Господа Исуса Христа као и они.
Галатима 2:15,16 Ми који смо рођени Јевреји, а не грешници из незнабожаца, Па дознавши да се човек неће оправдати делима закона, него само вером Исуса Христа, и ми веровасмо Христа Исуса да се оправдамо вером Христовом, а не делима закона: јер се делима закона никакво тело неће оправдати.
Галатима 5:1 Стојте дакле у слободи којом нас Христос ослободи, и не дајте се опет у јарам ропства ухватити.
Ali mislim da su ovi stihovi džabe pisani kada su Adventisti u Pitanju, a jasni su kao DAN.
Jer ako NISU –
Šta je nejasno u njima !?